6.2. Vielu savstarpējā saikne un tās nozīme vielu daudzveidībā
Lai pēc iespējas racionālāk izmantotu dabas resursus - nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, ir jāizprot vielu savstarpējā saikne. Piemēram, nātrija hlorīds ir viens no visvairāk izmantotajiem sāļiem. No tā iegūst nātriju, hloru, nātrija hidroksīdu u.c. vielas
(1.att.).
1. 2NaCl
![](images/Tem_6/lidzstr.gif)
2Na + Cl
2
2. 2NaCl + 2H
2O
![](images/Tem_6/lidzstr.gif)
H
2 + Cl
2 + 2NaOH
4.
5. CO + 2H2 → CH3OH
6. 2NaCl
![](images/Tem_6/lidzstr.gif)
2Na + Cl
2
7. 2NaCl + 2H
20
![](images/Tem_6/lidzstr.gif)
H
2
+ Cl
2+ 2NaOH
Animācija ?
Vērtīgs izejvielu avots ir arī gaiss.
Piemēram, slāpeklis.
![](images/Tem_6/slapeklis.jpg)
2. att. Vielas, kuras var iegūt no gaisa slāpekļa.
Piemēram. Dobelē darbojas minerālmēslu tirdzniecības uzņēmums „ZEMNOR”, kas pārdod uzņēmuma „YARA” ražotos minerālmēslus. „YARA” ir ķīmijas kompānija, kas pārvērš no gaisa iegūto slāpekli par lauksaimniecībai un rūpniecībai derīgiem produktiem: minerālmēsliem, gāzi, ķīmiskiem reaģentiem u.c.
Valmierā no 2007.gada oktobra darbojas skābekļa iegūšanas rūpnīca.