M
A
B
C
D
E
F
G
H
I
J
K
L
M
N
O
P
R
S
T
U
V
Z
Makroelementi
Makroelementi – ķīmiskie elementi, kas dzīvo organismu normālai augšanai un attīstībai nepieciešami salīdzinoši lielā daudzumā. Makroelementu daudzums dzīvo organismu audos ir lielāks par 0.01 %. Makroelementi ir, piemēram, ogleklis, slāpeklis, skābeklis, fosfors, kalcijs.
Malpīgija vadi
Malpīgija vadi – kukaiņu izvadorgāni, ko veido aklas pavedienveida caurulītes zarnu kanāla vidusdaļā. Vielmaiņas galaprodukti no hemolimfas nokļūst Malpīgija vados, kas atiet no zarnu trakta, kur veidojas grūti šķīstoši urīnskābes kristāli un atbrīvojas ūdens, kas pēc tam uzsūcas Malpīgija vadu sienās un nonāk atpakaļ hemolimfā
Skudras Malpīgija vadi
Mehāniskie audi jeb balstaudi
Mehāniskie audi jeb balstaudi – augu audi, kas padara augus izturīgākus.
Mehāniskie audi jeb balstaudi.
|
Mehāniskie audi jeb balstaudi.
|
Mejoze
Mejoze – (reduktīvā dalīšanās) – šūnu kodolu divpakāpju dalīšanās, kuras rezultātā divreiz samazinās hromosomu skaits. Mejoze nodrošina nemainīgu hromosomu skaita saglabāšanu no paaudzes uz paaudzi.
Mejoze
Mejoze ir tāds kodola dalīšanās veids, kas hromosomu skaitu no diploidāla (2n) samazina uz haploidālu (n).
![](images/ITB_11_V_55.jpg)
Mejoze.
Metamorfoze
Metamorfoze – ķermeņa formas un lieluma maiņa attīstības laikā, kas raksturīga dažiem dzīvniekiem, piemēram, kukaiņiem
Metamorfoze
Mezoderma
Mezoderma – vidējais dzīvnieku embriju primāro audu slānis, no kura veidojas muskuļi, daļa iekšējo orgānu un saistaudu kārtas.
Mezoderma.
Mikroelementi
Mikroelementi – ķīmiskie elementi, kas dzīvo organismu normālai augšanai un attīstībai nepieciešami salīdzinoši niecīgā daudzumā. Mikroelementu daudzums dzīvo organismu audos ir ļoti mazs (mazāk par 0,01). Mikroelementi dzīvajos organismos veic galvenokārt katalītiska rakstura funkcijas. Mikroelementi ir, piemēram, varš, mangāns, kobalts, cinks, molibdēns, bors.
Miksotrofi
Miksotrofi – organismi, kas daļu organisko vielu uzņem gatavā veidā un daļu ražo
paši no neorganiskajām vielām (piemēram, rasene, zaļā eiglēna, baltais āmulis).
Mitohondrijs
Mitohondrijs – ar divām membrānām klāts šūnas organoīds. Iekšējā membrāna. veido krokas – kristas. Iekšienē ir šķidra vide ar ribosomām, DNS, enzīmiem. Diametrs apmēram 1 µm. Skābekļa klātbūtnē oksidējoties organiskiem savienojumiem, atbrīvojas enerģija, kas tiek izmantota ATP sintēzei.
Mitohondrijs.
Mitoze
Mitoze – šūnas dalīšanās, kas nodrošina nemainīga hromosomu skaita saglabāšanos meitšūnās, jo katra hromosoma pirms dalīšanās dubultojas un dod izejmateriālu divām hromosomām. Mitozi nosacīti iedala 4 stadijās – profāze, metafāze, anafāze un telofāze.
Dzīvnieku šūnas mitozes stadijas: interfāze, profāze
![](images/ITB_11_V_54.jpg)
Dzīvnieku šūnas mitozes stadijas: metafāze, anafāze, telofāze.
|
|
mRNS
mRNS – ribonukleīnskābes molekula, mRNS molekulu sintezē transkripcijas
gaitā un tā ir komplementāra vienai no DNS ķēdēm. Ribosomas pievienojas mRNS molekulām
un atbilstoši ģenētiskajam kodam no aminoskābēm sintezē olbaltumvielu.
Muskuļaudi
Muskuļaudi – dzīvnieku audi, kas spēj sarauties un nodrošina kustības.
Muskuļaudi.
|
Muskuļaudi.
|
Mutagēni
Mutagēni - viela vai faktors, kas rada izmaiņas organisma ģenētiskajā materiālā.
Mutagēni var būt radiācija (piemēram, radioaktīvie elementi un rengenstari), organiskās vielas (piemēram, noteikti pesticīdi un cigarešu dūmi).
Mutaģenēze
Mutaģenēze - iedzimstošu izmaiņu veidošana organisma ģenētiskajā materiālā.
Mutācija
Mutācija – DNS vai hromosomu pārmaiņas, kuru rezultātā organisms iegūst
jaunas pazīmes.